V mořském světě žije více než 20 000 druhů ryb z kterých dosud využíváme jen malý zlomek, který je možno lovit. Avšak i když nejméně 50 % všech žijících ryb není vhodných ke spotřebě, ze zbývajícího počtu se pravidelně objevuje na našem trhu jen asi tucet druhů. V rámci tohoto atlasu nemáme ambice podat detailní výčet všech ryb a mořských živočichů, existujících na celém světě, ale jen vám předkládáme výběr těch nejběžnějších ...
66 dalšíchRyby, rybky, rybičky ... právě zde najdete ucelený přehled sladkovodních ryb žijících nejen v Česku, ale i ve světě. Kapitoly jsou řazeny podle jednotlivých čeledí ryb. Významnou součástí našeho atlasu jsou odstavce o jejich výskytu, způsobu lovu, či vhodném použití daného rybího masa v kuchyni.
72 dalšíchVe vodě nežijí jenom ryby, ale i další živočichové, jak ti miniaturní, kteří kolikrát nejsou ani vidět, tak ti větší. Všichni mají své podstatné místo a patří do potravinového řetězce, který pak tvoří spolu s flórou ucelené zdravé životní prostředí nejen pro ryby ve vodě, ale i pro všechno ostatní živé, co je na vodě závislé, tedy i pro nás lidi.
72 dalšíchRostliny jsou nedílnou součástí zdravého životního prostředí a to nejen proto, že dokáží z anorganických látek vytvářet organickou hmotu, ale hlavně jsou zdrojem kyslíku v našem ovzduší, bez kterého by žádný organismu, včetně nás lidí, nepřežil. Zde uvádíme jen zlomek té neuvěřitelné flóry, co se na zemi vyskytuje, jen ty u nás rostoucí rostliny, které by snad měl znát každý milovník přírody.
165 dalšíchAsi každý zná žížaly, ale víte, jaký je rozdíl mezi rousnicí a hnojáčkem? Stejně tak je to u různých partiklů a krmných směsí, nebo také u vláčecích nástrah. Víte například, co je to smáček? Rybářská alchymie pak nabízí i další produkty jako různé posilovače, dipy, zakrmovací pasty ...
132 dalšíchTak bez dobře uvázaného háčku, či karabinky, by to fakt nešlo. V této encyklopedii najdete nejen základní rybářské uzly, ale i různé návazce a montáže, díky kterým uspějete a dostanete ven z vody vysněnou rybu. Také správně umístěná nástraha na háčku může vaše šance zásadně zvýšit!
193 dalšíchVytrvalá bylina s dlouhým plazivým oddenkem. Roste podél břehů stojatých i tekoucích vod, v mokřadech, podmáčených loukách, na březích odvodňovacích příkopů, také ve vlhkých křovinách a podobně. Máta vodní je velmi proměnlivý druh, co se týče výšky, rozvětvení lodyhy, tvaru a velikost listů.
Vyza je největší současně žijící jeseter. Od jiných jeseterů se liší především svojí velikostí. Setkáme se s ním v Černém moři, Azovském, Kaspickém a Jaderském, odkud vyplouvá do velkých přítoků. Shodně s ostatními jesetery vytváří jarní a podzimní rasy, táhnoucí vysoko proti proudu řek, často mnoho set kilometrů, než dorazí na svá trdliště. Ve stáří 75 roků a při délce 4,2 m váží vyza přes 1000 kg!
Je veden jako ohrožený druh. Roste na březích rybníků nebo jiných nádrží, kde tvoří často bohaté porosty, vzácně roste i na jiných stanovištích, zejména pak na kyselých, živinami chudých podkladech.
Vrba bílá pochází z Evropy a střední Asie a ve střední Evropě je jednou z nejrozšířenějších vrb. Je to statný opadavý listnatý strom rostoucí na vlhkých půdách a dosahující výšky 20 až 35 metrů.
Hejnová ryba tekoucích i stojatých vod s písčitým až kamenitým dnem s úkryty. Je vhodnou nástražní rybkou, jinak oblíbená potrava dravců. Kříží se s hrouzkem běloploutvým.
Hojná hejnová ryba dolních toků řek a stojatých vod. Při nedostatku dravců hrozí jeho přemnožení, což je nežádoucí zejména ve vodárenských údolních nádržích. Je oblíbeným objektem sportovního rybolovu. Kříží se s ploticí, perlínem a cejnkem malým. Průměrná váha lovných ryb je mezi 0,5-1 kg.
Žije v cejnovém pásmu větších řek s porosty rostlin, v tůních, odstavených ramenech, v rybnících. Hejnový druh. Vytrvalá nástražní rybka, potrava dravců. Kříží se s ploticí, ouklejí a cejnkem malým. Průměrná váha lovených ryb je 0,15 až 0,20 kg.
Vytrvalá bylina z čeledi pryskyřičníkových – Ranunculaceae, dorůstající výšky až 20 cm se žlutými květy. Jde o nepůvodní druh rozšířený spíše v jižní Evropě.
Topol bílý, zvaný též topol linda, je opadavý strom z čeledi vrbovité, v Česku je poměrně hojně rozšířený, především v údolích velkých řek.
Původem z Japonska, do Evropy se dostal až v 19. století. Vytrvalá bylina z čeledi hluchavkovitých vysoká až 1 metr. V minulosti se konzumovaly jeho kořenové oddenky, které chutnají po oříšcích.